Висвітлення сучасних питань соціально-економічного розвитку національної та регіональної економіки
Національний університет "Полтавська політехніка імені Юрія Кондратюка"
Податкові стимули як інструмент розвитку підприємництва в Україні в умовах цифровізації та ESG-трансформації економіки
У статті досліджено роль податкових стимулів у формуванні сприятливого середовища для розвитку підприємництва в умовах економічної трансформації та післявоєнного відновлення України. Актуальність теми зумовлена потребою у використанні ефективних інструментів державної економічної політики для активізації інвестиційної діяльності, стимулювання інновацій і модернізації виробництва. Метою дослідження є обґрунтування ролі податкових стимулів як інструменту державного регулювання підприємницької діяльності. Узагальнено підходи до класифікації податкових стимулів, проаналізовано європейський досвід їх застосування та визначено можливості адаптації до умов України. Доведено, що ефективне податкове стимулювання сприяє інвестиційній активності, цифровізації бізнесу, реінвестуванню прибутку та сталому розвитку підприємств.
Авторське право (c) 2026 Світлана Мушникова, Костянтин Ковальчук, Ірина Аберніхіна https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Удосконалення облікового забезпечення формування звітності з управління на основі інтеграції фінансових і нефінансових показників
Статтю присвячено дослідженню проблем удосконалення облікового забезпечення формування звітності з управління в умовах зростання вимог до прозорості діяльності підприємств та підвищення ролі нефінансової інформації. Метою дослідження є обґрунтування напрямів удосконалення облікового забезпечення на основі інтеграції фінансових і нефінансових показників у межах єдиного інформаційного середовища підприємства. Визначено основні недоліки сучасної практики формування управлінської звітності, зокрема фрагментарність інформаційних потоків, недостатній рівень інтеграції підсистем обліку та обмежене використання нефінансових показників. Запропоновано модель облікового забезпечення, що передбачає інтеграцію фінансового, управлінського та нефінансового обліку. Обґрунтовано доцільність включення до інформаційної бази нефінансових показників, які характеризують трудові, інноваційні, екологічні та соціальні аспекти діяльності підприємства. Запропоновано напрями удосконалення облікового забезпечення, що передбачають модернізацію облікової політики та впровадження цифрових технологій.
Авторське право (c) 2026 Надія Шкромида, Сергій Малишев https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Маркетингові стратегії та просування бренду як інструменти підвищення конкурентоспроможності підприємства на міжнародних ринках
У статті досліджено роль маркетингових стратегій і стратегій просування бренду у формуванні конкурентоспроможності підприємства на міжнародних ринках. Обґрунтовано значення бренду як стратегічного активу, що забезпечує довгострокові конкурентні переваги в умовах глобальної конкуренції та трансформації споживчих практик. Узагальнено класичні й сучасні моделі управління брендом, орієнтовані на ідентичність бренду, капітал бренду, споживче сприйняття, культурні та екосистемні підходи, а також адаптивні моделі управління. Показано, що моделі управління брендом формують методологічну основу стратегій просування, які забезпечують узгодженість бренд-комунікації, баланс глобальної уніфікації та локальної адаптації, а також зростання лояльності споживачів. Доведено, що стратегія просування бренду є ключовою ланкою взаємозв’язку між маркетинговою стратегією підприємства та його конкурентоспроможністю на міжнародних ринках.
СВІТОВЕ ГОСПОДАРСТВО І МІЖНАРОДНІ ЕКОНОМІЧНІ ВІДНОСИНИ
Авторське право (c) 2026 Владислав Дубас https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Е-демократія як інструмент формування та реалізації соціально-гуманітарної політики: управлінський та комунікативний виміри
У статті досліджено електронну демократію як комплексний інструмент формування та реалізації соціально-гуманітарної політики крізь призму управлінського та комунікативного вимірів. Обґрунтовано, що е-демократія в умовах цифрової трансформації виступає не лише технологічним механізмом надання електронних послуг, а й концептуально новою моделлю взаємодії держави, громадянського суспільства та індивіда. Визначено, що її функціонування базується на поєднанні принципів прозорості, інклюзивності та людиноцентричності, що забезпечує розширення можливостей громадян щодо участі у прийнятті управлінських рішень. Розкрито управлінський вимір е-демократії, який передбачає модернізацію системи публічного управління шляхом дебюрократизації процедур, розвитку електронної участі, використання відкритих даних, інструментів великих даних та штучного інтелекту для прогнозування соціальних потреб.
ДЕМОГРАФІЯ, ЕКОНОМІКА ПРАЦІ, СОЦІАЛЬНА ЕКОНОМІКА ТА ПОЛІТИКА
Авторське право (c) 2026 Ольга Гіржева, Вікторія Краля, Софія Міненко https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Аналіз розвитку будівельної галузі України в умовах війни
У статті проаналізовано сучасний стан та тенденції розвитку будівельної галузі України в умовах війни. Визначено роль будівельного сектору в національній економіці та його мультиплікативний вплив на розвиток суміжних галузей. Досліджено вплив повномасштабної війни на динаміку будівельної діяльності та встановлено основні причини спаду галузі у 2022 році, серед яких руйнування інфраструктури, скорочення інвестицій, порушення логістичних ланцюгів та дефіцит трудових ресурсів. Проаналізовано процес поступового відновлення будівельної галузі у 2023–2025 роках. Визначено ключові стримувальні чинники розвитку сектору, зокрема кадровий дефіцит, інфляційні процеси, високу вартість кредитних ресурсів та залежність від імпортних будівельних матеріалів. Обґрунтовано, що будівельна галузь має значний потенціал, в тому числі за рахунок інновацій будівельної індустрії, і може стати одним із драйверів післявоєнного економічного відновлення України.
ЕКОНОМІКА ТА УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНИМ ГОСПОДАРСТВОМ
Авторське право (c) 2026 Віталій Бойчик https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Кризове управління туризмом в умовах військового стану: досвід України
У статті досліджено теоретичні та практичні засади кризового менеджменту в туристичній галузі України в умовах воєнного стану. Систематизовано заходи регулювання державних і приватних установ, спрямовані на стабілізацію ринку після повномасштабного вторгнення. Зокрема, вищих державних органів виконавчої влади, підприємств індустрії гостинності та туризму. Проаналізовано трансформаційні зміни в готельному секторі, які призвели до більш вираженої сегментації ринку. Виявлено ключові антикризові інструменти туроператорської діяльності: диверсифікацію напрямків, вихід на нові ринки, розширення портфелю послуг. Доведено, що попри значне падіння в’їзного потоку, галузь демонструє високу стійкість та зростання податкових надходжень. Обґрунтовано необхідність подальших досліджень з даної тематики.
Авторське право (c) 2026 Павло Доан https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Особливості застосування штучного інтелекту у маркетингових практиках медичних закладів України під час війни
У статті представлено результати емпіричного дослідження впровадження штучного інтелекту в маркетингову діяльність медичних закладів України. Дослідження охоплювало анкетування та глибинні інтерв’ю з 34 представниками маркетингових підрозділів медичних закладів різних типів і регіонів. Отримані результати свідчать про домінування контенто-орієнтованого підходу: генерація текстового контенту є найбільш поширеним напрямком застосування ШІ (середня оцінка – 3,97 з 5). Ідентифіковано п’ять типів медичних закладів за характером ШІ-адопції в маркетингу. Специфічною характеристикою медичного контексту є ризик клінічних помилок генеративного ШІ як самостійний бар’єр впровадження, що визнають 44,1% респондентів і який не фігурує жодній із 27 проаналізованих рецензованих публікацій з цієї теми. Порівняльний аналіз із міжнародними даними виявляє суттєвий розрив між декларованим рівнем поширення ШІ серед маркетологів України (87% у 2025 р.) та реальною глибиною впровадження у медичному секторі. Воєнний стан розглядається як унікальний чинник, що формує специфічну модель ШІ-адопції без аналогів у міжнародному академічному дискурсі.
Авторське право (c) 2026 Андрій Фігун, Інна Дейнега https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Формування безпечного середовища територіальної громади як чинник економічної безпеки регіону (на прикладі Миколаївської області)
У статті досліджено формування безпечного середовища територіальної громади як ключового чинника забезпечення економічної безпеки регіону в умовах сучасних безпекових, соціально-економічних та воєнних викликів. Обґрунтовано, що безпечне середовище є не лише інструментом захисту життя, здоров’я та майна населення, а й необхідною передумовою стабільного функціонування місцевої економіки, збереження людського потенціалу та підтримання інвестиційної привабливості регіонів. Доведено, що в умовах децентралізації органи місцевого самоврядування набувають провідної ролі у формуванні та реалізації безпекової політики на локальному рівні. Розширення їхніх повноважень у сфері цивільного захисту, громадського порядку та територіальної оборони підвищує здатність громад реагувати на загрози, водночас актуалізуючи проблеми інституційної спроможності, кадрового забезпечення та міжвідомчої координації. На прикладі територіальних громад Миколаївської області проаналізовано сучасний стан формування безпечного середовища та виявлено суттєві диспропорції в організаційному, ресурсному й управлінському забезпеченні безпекових процесів. Установлено, що наявність законодавчо закріплених повноважень не завжди супроводжується достатніми інституційними можливостями для їх повноцінної реалізації. Зроблено висновок, що подальше зміцнення економічної безпеки регіонів неможливе без системного розвитку безпечного середовища територіальних громад. Перспективами подальших досліджень визначено оцінювання ефективності місцевих безпекових програм, розробку індикаторів безпеки громад і обґрунтування механізмів інтеграції безпекових пріоритетів у стратегії регіонального економічного розвитку.
ЕКОНОМІЧНА БЕЗПЕКА ДЕРЖАВИ ТА СУБ’ЄКТІВ ГОСПОДАРЮВАННЯ
Авторське право (c) 2026 Людмила Прогонюк https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Інституціональні аспекти інформаційної взаємодії з громадами тимчасово окупованих територій
У статті досліджено інституційні аспекти цифрової взаємодії органів державної влади України з громадами та громадянами, які проживають на тимчасово окупованих територіях. Обґрунтовано, що в умовах війни цифрові комунікації виконують не лише адміністративну, а й гуманітарну функцію, забезпечуючи доступ до достовірної інформації, державних сервісів і підтримання соціальних зв’язків. Проаналізовано роль електронних платформ, державних реєстрів і месенджерів у збереженні інституційного зв’язку громадян з Україною. Запропоновано модель цифрової взаємодії, що поєднує інституційні механізми управління, цифрову інфраструктуру та гуманітарні принципи державної політики реінтеграції тимчасово окупованих територій.
Авторське право (c) 2026 Сергій Динчев https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Управління цифровими інвестиціями підприємств із використанням штучного інтелекту
У статті досліджено теоретичні та прикладні аспекти управління цифровими інвестиціями підприємств із використанням технологій штучного інтелекту. Визначено ключові тенденції цифровізації інвестиційної діяльності та роль інтелектуальних алгоритмів у підвищенні ефективності інвестиційних рішень. Обґрунтовано, що інтеграція штучного інтелекту в процеси інвестиційного аналізу, прогнозування, оцінювання ризиків та формування портфеля цифрових активів сприяє підвищенню точності фінансових прогнозів і оптимізації структури інвестицій. Запропоновано концептуальну модель управління цифровими інвестиціями підприємства, що включає модулі збору даних, аналітики, машинного навчання, підтримки прийняття рішень і контролю ефективності інвестицій. Доведено, що використання інтелектуальних алгоритмів дозволяє забезпечити адаптивність інвестиційної політики підприємства в умовах нестабільного економічного середовища та цифрової трансформації бізнесу.
МАТЕМАТИЧНІ МЕТОДИ, МОДЕЛІ Й ІНФОРМАЦІЙНІ ТЕХНОЛОГІЇ В ЕКОНОМІЦІ
Авторське право (c) 2026 Катерина Балабуха https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Методика комплексної оцінки ефективності фінансового забезпечення сталого розвитку аграрного сектору на засадах ризик-орієнтованого підходу
У статті розроблено методику комплексної оцінки ефективності фінансового забезпечення сталого розвитку аграрного сектору на засадах ризик-орієнтованого підходу. Обґрунтовано класифікацію ризиків сталого розвитку та дворівневу систему їх квантифікації, адаптовану до воєнно-кліматичного контексту України. Запропоновано систему індикаторів у п'яти доменах (Economic, Inclusion, E, S, G) для оцінки якості, інклюзивності та ESG-результативності фінансування. На основі методології OECD/JRC побудовано інтегральний індекс ефективності механізму (IME) з альтернативними режимами вагування та схемами агрегування (адитивною і геометричною) для перевірки робастності висновків. Апробація на публічних даних аграрного сектору України (2021 та 2023 рр.) підтвердила аналітичну цінність методики для ідентифікації критичних доменів та обґрунтування пріоритетів фінансової політики.
Авторське право (c) 2026 Наталія Маслак https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Фінансова стратегія антикризового управління малих підприємств України в умовах воєнних викликів
У статті досліджено особливості та ефективність антикризового фінансового управління малих підприємств України в умовах воєнного стану. Узагальнено наукові підходи до трактування сутності антикризового фінансового управління та визначено його роль у забезпеченні фінансової стабільності підприємств. Обґрунтовано специфіку антикризового управління в малому бізнесі, яка проявляється в обмеженості ресурсів, відсутності фінансових резервів і водночас високій гнучкості управлінських рішень. На основі аналізу балансового, фінансового потенціалу та показників фінансового стану малих підприємств встановлено, що у 2022–2023 рр. їх діяльність характеризувалася зниженням ліквідності, фінансової стійкості та рентабельності, проте у 2024 р. відбулося поступове відновлення ключових фінансових показників і вихід на прибуткову діяльність. Доведено, що реалізація адаптивної стратегії антикризового фінансового управління, яка передбачає оптимізацію витрат, активне використання державної підтримки, управління оборотними коштами та підвищення управлінської гнучкості, сприяє зміцненню фінансового стану малого бізнесу.
Авторське право (c) 2026 Надія Давиденко, Богдан Костриця https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Фінансово-економічні умови функціонування готельно-ресторанного господарства у рекреаційних зонах
У статті здійснено комплексний аналіз фінансово-економічних умов функціонування готельно-ресторанного господарства у рекреаційних зонах України. Розкрито роль галузі у формуванні регіональної економіки, розвитку туристичної інфраструктури та створенні мультиплікативного ефекту для суміжних сфер діяльності. Визначено ключові проблеми розвитку, зокрема сезонність доходів, високі операційні витрати, обмежений доступ до інвестиційних ресурсів, низьку диверсифікацію доходів та вплив воєнних чинників. Проаналізовано сучасні тенденції ринку HoReCa й регіональні особливості функціонування підприємств. Обґрунтовано доцільність упровадження комплексної моделі підтримки, що поєднує інституційні, фінансові, інвестиційні, кластерні та цифрові інструменти забезпечення фінансової стійкості, інвестиційної привабливості й підвищення конкурентоспроможності підприємств.
Авторське право (c) 2026 Надія Бакало, Ірина Крекотень, Вікторія Маховка https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Якість людського капіталу в умовах цифровізації та повоєнного відновлення економіки: економетричний аналіз та гендерний вимір
У статті досліджено процеси трансформації людського капіталу під впливом воєнних шоків та цифровізації економіки. У ході дослідження автором запропоновано власне трактування якості людського капіталу як динамічної характеристики, що базується на інтеграції цифрових та мета-навичок. За допомогою індексів Дункана та Кармеля-Маклахлана виміряно глибину гендерної сегрегації на вітчизняному ринку праці. Для кількісної оцінки економічних втрат від недовикористання жіночого потенціалу нами розроблено та апробувано Індекс гендерної ефективності капіталу (IGEC). Побудована економетрична модель на базі модифікованого рівняння Мінцера дозволила емпірично довести визначальний вплив корпоративних стратегій на ефективність персоналу. Практичне значення роботи полягає в обґрунтуванні комплексу інституційних механізмів для забезпечення ефективного повоєнного відновлення.
Авторське право (c) 2026 Сергій Дуга https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Система механізмів реалізації кадрової політики в органах місцевого самоврядування: структурно-функціональний аналіз
Розглянуто теоретичні засади формування кадрової політики в системі публічного управління з урахуванням сучасних трансформаційних процесів та реформи децентралізації. Установлено, що результативність кадрових процесів зумовлюється узгодженістю нормативно-правових, організаційно-інституційних, адміністративно-процедурних, соціально-економічних, фінансових і контрольних механізмів. Обґрунтовано необхідність їх системної інтеграції та функціонального розмежування. Виявлено типові дисбаланси реалізації кадрової політики, пов’язані з обмеженістю ресурсного забезпечення, нерівномірністю інституційної спроможності громад і недостатнім рівнем цифровізації кадрових процесів. Доведено, що підвищення ефективності кадрової політики потребує посилення стратегічного планування, розвитку професійних компетентностей посадових осіб і впровадження системного моніторингу результативності управління персоналом.
Авторське право (c) 2026 Сергій Бондарук https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Модель стратегії управління персоналом з використанням компетентнісного підходу
Стаття поєднує теоретичні узагальнення з практично-орієнтованими рекомендаціями та формує цілісне бачення компетентнісної стратегії як ефективного механізму управління персоналом. Запропоновано структурований алгоритм формування стратегії управління персоналом на основі компетентнісного підходу: від стратегічного аналізу цілей організації та діагностики кадрового потенціалу до інтеграції компетентностей у процеси підбору, розвитку й оцінювання та впровадження системи моніторингу результативності. Обгрунтовано, що компетентнісний підхід повинен розглядатися не як окремий HR-інструмент, а як безперервний управлінський цикл, що включає моніторинг ефективності, аналіз відхилень та регулярне коригування моделі відповідно до змін зовнішнього середовища. Такий підхід забезпечить узгодження поведінки працівників зі стратегічними пріоритетами організації, підвищуючи ефективність діяльності.
Авторське право (c) 2026 Василина Тимошенко https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Система показників екологічної ефективності закладу освіти у контексті сталого розвитку
У статті обґрунтовані теоретико-методологічні засади формування системи показників екологічної ефективності закладу освіти в контексті сталого розвитку. Запропоновано впровадження багаторівневої системи показників, що охоплює операційний, управлінський, стратегічний і цифровий рівні. Визначено підходи до побудови інтегрального показника екологічної ефективності на основі нормованих часткових індикаторів. Розкрито механізм інтеграції екологічних KPI у систему стратегічного управління та управління якістю освітнього середовища. Доведено, що екологічна ефективність закладу освіти має бути структурним елементом комплексної внутрішньої системи управління якістю. Обгрунтовано, що системне оцінювання екологічної ефективності сприяє ресурсній оптимізації та підвищенню конкурентоспроможності закладу освіти у довгостроковій перспективі.
Авторське право (c) 2026 Світлана Рассадникова https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Стратегічні засади розвитку кадрового потенціалу організацій охорони здоров’я в умовах цифрової трансформації
У статті досліджено стратегічні засади розвитку кадрового потенціалу організацій охорони здоров’я в умовах цифрової трансформації. Актуальність теми зумовлена зміною вимог до компетентностей медичних працівників, цифровізацією професійної діяльності та потребою в оновленні підходів до управління персоналом. Метою статті є обґрунтування стратегічних засад розвитку кадрового потенціалу медичних організацій у цифровому середовищі. Узагальнено сучасні підходи до розвитку кадрового потенціалу, визначено ключові управлінські передумови, охарактеризовано роль цифрових компетентностей, цифровізації HR-процесів і безперервного професійного розвитку. Обґрунтовано необхідність інтеграції кадрової та цифрової стратегії.
Авторське право (c) 2026 Ірина Мігус https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Цифровізація як драйвер сталого регіонального підприємництва: досвід європейських ІТ-компаній
У статті досліджено цифровізацію як структурний чинник формування сталого регіонального підприємництва в умовах трансформації європейської економіки. Визначено, що цифрова інтеграція виступає не лише технологічним інструментом модернізації бізнесу, а й системним драйвером розвитку інноваційного середовища, підвищення підприємницької ефективності та зміцнення регіональної конкурентоспроможності. Проаналізовано вплив цифрових платформ, інфраструктурних рішень та індустріально-технологічних моделей на формування сучасного підприємницького середовища. Досліджено роль провідних європейських ІТ-компаній як ключових учасників, які формують умови взаємодії між бізнесом, інноваційними структурами та регіональними інституціями, стимулюючи розвиток малого і середнього підприємництва та поширення цифрових компетенцій. Встановлено, що поєднання глибокої цифрової інтеграції, розвитку інноваційних мереж та орієнтації на принципи сталого розвитку забезпечує довгострокові регіональні ефекти, зокрема зростання продуктивності, підвищення адаптивності економічних систем і посилення їх інституційної стійкості. Проведено якісний порівняльний аналіз діяльності провідних європейських ІТ-компаній за критеріями рівня цифрової інтеграції, зрілості інноваційного середовища, підтримки сталих практик і довгострокової ефективності. Обґрунтовано взаємозв’язок між цифровою трансформацією, розвитком підприємницької активності та структурною модернізацією регіонів. Доведено, що забезпечення сталого розвитку регіонального підприємництва потребує узгодженої інтеграції цифрових стратегій, ефективного управління інноваційними процесами та інституційної підтримки бізнесу. Сформульовано практичні орієнтири для регіональної політики у сфері цифрової трансформації з урахуванням кластерного підходу, розвитку цифрової інфраструктури та підвищення довгострокової конкурентоспроможності європейського економічного простору.
Авторське право (c) 2026 Вікторія Кулик, Дагмар Шкодова Пармова, Мілан Їлек, Лідія Піддубна https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Цифрова трансформація інтегрованих маркетингових комунікацій підприємств ринку будівельних матеріалів
У статті проаналізовано розвиток та зміни маркетингових комунікацій (МК) на будівельному ринку в умовах війни, що супроводжується зростанням невизначеності, конкуренції та вимог споживачів. Висвітлено вплив цифровізації, зміни поведінки клієнтів та розвитку IT на перехід від традиційних до інтерактивних форматів. Ідентифіковано специфіку B2B-ринку будівельних матеріалів, складність продуктів і тривалий цикл прийняття рішень, що обумовлює необхідність інтегрованого та системного підходу до МК. Визначено ключові тренди розвитку МК: персоналізація, сегментування, контент-маркетинг, омніканальність, аналітика даних. Проаналізовано структуру інтегрованих маркетингових комунікацій виробника сухих будівельних сумішей, встановлено пріоритети використання традиційних, цифрових та прямих каналів, що підвищує впізнаваність бренду, лояльність клієнтів і конкурентоздатність підприємств.
Авторське право (c) 2026 Наталія Косар, Павло Заяць, Ігор Клим https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Корпоративне управління в умовах динамічного зовнішнього середовища
У статті розкрито актуальні підходи до осмислення корпоративного управління як багаторівневої системи координації інтересів власників, управлінського персоналу та інших зацікавлених учасників економічних відносин в умовах посилення зовнішніх змін. Увагу зосереджено на проблемі адаптації корпоративного управління до нестабільності ринкового середовища, цифрових трансформацій, глобальної конкуренції, зростання ризиків та підвищення вимог до прозорості й відповідальності бізнесу. Метою дослідження є обґрунтування теоретичних засад і прикладних орієнтирів удосконалення корпоративного управління з урахуванням сучасних викликів розвитку підприємств. У результаті узагальнено ключові чинники впливу динамічного середовища на корпоративні механізми, визначено значення прозорості, стратегічної гнучкості, розвитку корпоративної культури, цифровізації управлінських процесів та орієнтації на принципи сталого розвитку.
Авторське право (c) 2026 Ірина Демко https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Брендові спільноти у спортивній індустрії: теоретичні основи та сучасні трансформації
У статті здійснено комплексний теоретичний аналіз концепту брендової спільноти у контексті спортивної індустрії від класичних засад до сучасних трансформацій. Систематизовано еволюцію концепту від тріади конститутивних ознак до гібридних онлайн-офлайн форм. Виявлено сім характеристик спортивних фан-спільнот, що відрізняють їх від загальних брендових аналогів: природа продукту, емоційна інтенсивність, ідентитарна функція, територіальна прив'язка, ієрархічна структура, міжпоколінна передача та ризики деструктивності. Проаналізовано цифрову трансформацію спільнот. Розроблено типологію п'яти ризиків деструктивності та управлінські механізми протидії. Встановлено структурну детермінованість токсичності: відчуженість фанів від управлінських процесів клубу є системним предиктором деструктивних проявів.
Авторське право (c) 2026 Мирослава Босовська, Денис Бобр https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Маркетингові аспекти стратегічного управління розвитком компанії в умовах ризику та невизначеності
Статтю присвячено дослідженню маркетингових аспектів стратегічного управління розвитком компанії в умовах ризику та невизначеності сучасного економічного середовища. У роботі проаналізовано сучасні наукові підходи до стратегічного управління підприємством та визначено роль маркетингових інструментів у забезпеченні його ефективності. Розглянуто основні маркетингові інструменти стратегічного аналізу, зокрема SWOT-аналіз, PESTEL-аналіз, сегментацію ринку, позиціонування та маркетингові дослідження, які сприяють підвищенню обґрунтованості стратегічних рішень. Узагальнено підходи до формування маркетингових стратегій підприємства в умовах нестабільного ринкового середовища. Запропоновано концептуальну модель маркетингово орієнтованого стратегічного управління розвитком компанії. Обґрунтовано, що інтеграція маркетингових інструментів у систему стратегічного управління сприяє підвищенню адаптивності підприємства до змін ринкового середовища, формуванню конкурентних переваг та забезпеченню його сталого розвитку.
Авторське право (c) 2026 Марина Боровик, Ганна Запорожець, Наталія Тризна https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Формування адаптивної моделі управління сільськогосподарським виробництвом у системі операційного менеджменту
Сучасний розвиток аграрного сектору відбувається під впливом глобалізаційних викликів, нестабільності ринкового середовища та посилення вимог до ефективності використання ресурсного потенціалу. У цих умовах особливого значення набуває удосконалення системи управління сільськогосподарським виробництвом як ключового чинника забезпечення економічної стійкості підприємств. У дослідженні розкрито сутність операційного менеджменту та його роль у підвищенні результативності виробничих процесів. Визначено основні напрями розвитку управління, зокрема оптимізацію планування, підвищення рівня координації ресурсів, впровадження цифрових технологій та сучасних методів контролю. Обґрунтовано, що системне вдосконалення операційної діяльності сприяє зростанню продуктивності, зниженню витрат і формуванню довгострокових конкурентних переваг аграрних підприємств.
управління сільськогосподарським виробництвом
Авторське право (c) 2026 Володимир Биба, Наталія Пінчук, Євгенія Карпенко, Марина Адамчук https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Стандартизація та сертифікація як інструменти підвищення безпеки туристично-рекреаційної діяльності
У статті досліджено роль стандартизації та сертифікації як інструментів підвищення безпеки туристично-рекреаційної діяльності. Обґрунтовано необхідність інтеграції нормативних механізмів регулювання туристичних послуг із сучасними підходами до управління ризиками у сфері туризму. Проведено аналіз значення міжнародних і національних стандартів для формування системи безпечного функціонування туристичних підприємств та підвищення якості туристичного продукту. Розкрито особливості сертифікаційних процедур як механізму підтвердження відповідності туристичних послуг установленим вимогам безпеки та якості. Запропоновано інтегрований підхід до використання стандартизації та сертифікації у системі управління безпекою туристично-рекреаційної діяльності, що базується на ризик-орієнтованій моделі управління. Визначено перспективи удосконалення системи нормативного забезпечення безпеки туристичних послуг у контексті розвитку національного туристичного ринку.
Авторське право (c) 2026 Анна Бессонова, Світлана Захарова, Зоя Бойко https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Барний менеджмент у парадигмі сталого розвитку: впровадження моделі коктейльної карти «Farm-to-glass»
У статті досліджено трансформацію управління баром у контексті впровадження принципів сталого розвитку у сфері гостинності. Обґрунтовано доцільність інтеграції екологічних, економічних і соціальних підходів у діяльність сучасних барів з метою підвищення ефективності використання ресурсів, формування конкурентних переваг та розвитку співпраці з локальними виробниками. Проаналізовано сучасні концепції екологізації ресторанного бізнесу, зокрема Farm-to-Table, Zero-Waste та циркулярну економіку. Особливу увагу приділено концепції «Farm-to-glass», що передбачає використання локальних і сезонних інгредієнтів у створенні коктейлів. Розроблено структурно-функціональну модель впровадження коктейльної карти Farm-to-Glass у діяльність бару та запропоновано систему економічних, екологічних і соціальних індикаторів оцінювання ефективності її реалізації.
Авторське право (c) 2026 Наталія Антошкова https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Вплив моделей розвитку на економічне зростання країни у період цифрової трансформації та переходу до шостого технологічного укладу
У статті здійснено порівняння чотирьох моделей розвитку країн (кластерної, ліберальної, скандинавської та східноазійської) з урахуванням їх впливу на економічне зростання країн у період цифрової трансформації та переходу до шостого технологічного укладу впродовж 2019-2025 рр. Визначено особливості, переваги й недоліки кожної моделі, а також рівень впливу цифровізації (частка витрат на програмне забезпечення у ВВП) та інноваційності (позиція у Глобальному індексу інновацій; частка високотехнологічного експорту у ВВП) на економічне зростання країн (ВВП на душу населення). Проаналізовано позицію України в Глобальному індексу інновацій, динаміку витрат на інновації, обсяг високотехнологічного експорту за основний період 2019-2025 рр. Визначено, що модель розвитку України впродовж 2019-2025 рр.. має риси моделі з переважанням ліберального підходу та з окремими елементами кластерної моделі.
Авторське право (c) 2026 Світлана Тарасенко, Артем Біловол, Анастасія Шимошенко https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Європейська підтримка України в умовах кризи: стратегічна роль партнерства у відновленні та трансфо
У статті проаналізовано вплив міжнародної економічної допомоги на підтримку соціально-економічної стабільності України в умовах повномасштабної війни та в контексті майбутнього повоєнного відновлення. У роботі проаналізовано системну кризу, спричинену масштабними руйнуваннями інфраструктури та втратами людського капіталу. Крім того, розглянуто багаторівневу підтримку з боку Європейського Союзу, яка охоплює макроекономічну стабілізацію, відновлення регіонів, допомогу малому бізнесу та розвиток людського потенціалу на національному рівні. Особливу увагу приділено тому, як змінюється модель допомоги: від короткострокових гуманітарних дотацій до стратегічного інвестування і підтримки реформ. Розглянуто роль європейських інституцій у модернізації економіки та зміцненні спроможності державних органів. Також наголошено, що для сталого економічного зростання потрібно створити сприятливий інвестиційний клімат, що дозволить поступово перейти від зовнішньої підтримки до самостійного розвитку.
Авторське право (c) 2026 Вікторія Сулим, Вікторія Мартинець, Тетяна Бондар, Анастасія Нєшева https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Зелена логістика в системі управління ЗЕД: виклики та можливості для інтеграції України до світових ринків
Зелена логістика в системі управління зовнішньоекономічною діяльністю (ЗЕД) України набуває все більшого критичного значення на тлі глобальних екологічних викликів, прискореної екологічної трансформації економік та посилення вимог до сталого розвитку, які встановлюють міжнародні ринки. У контексті зростаючої світової обізнаності щодо змін клімату, виснаження природних ресурсів і деградації довкілля, зелена логістика постає не лише як операційна необхідність, а й як стратегічний імператив для українських підприємств, які прагнуть підвищити свою конкурентоспроможність на світовій арені. У цій статті представлено всебічний і багатовимірний аналіз сучасних тенденцій, викликів та можливостей розвитку і впровадження зеленої логістики як ключового механізму мінімізації негативного впливу на навколишнє середовище, підвищення енергоефективності та оптимізації логістичних операцій у зовнішньоекономічній діяльності України. Особлива увага приділяється ролі екологічної політики та нормативно-правових рамок, зокрема тих, що запроваджені Європейським Союзом, таких як політика декарбонізації та амбітний пакет «Fit for 55», які вимагають суттєвих змін у національних логістичних практиках для відповідності суворим екологічним стандартам і вимогам ринку ЄС. Дослідження критично розглядає низку нагальних проблем, що стоять перед українським сектором логістики, серед яких – значні пошкодження транспортної інфраструктури внаслідок триваючого військового конфлікту, зростання цін на енергоресурси, що підвищує операційні витрати, а також гостра потреба в цифровій трансформації ланцюгів постачання для забезпечення їх стійкості та адаптивності в умовах швидких змін. Автори систематично досліджують інноваційні управлінські парадигми, які роблять пріоритетом сталість, гнучкість і кризовий менеджмент, включаючи передові цифрові технології – такі як Інтернет речей (IoT), штучний інтелект (AI) та блокчейн – що дозволяють здійснювати моніторинг у режимі реального часу, забезпечують прозорість та оптимізацію логістичних процесів. Ці технологічні новації представлені як ключові фактори, що сприяють розвитку зеленої логістики, покращенню використання ресурсів, зменшенню викидів та підвищенню якості управлінських рішень. Крім того, у статті детально розглядається стратегічний розвиток мультимодальних транспортних коридорів, спрямованих на оптимізацію екологічного впливу вантажних перевезень, особливо з огляду на обмежений доступ до ключових морських портів. Проведено ґрунтовну оцінку можливостей інтеграції залізничних, автомобільних та внутрішньоводних шляхів для створення більш ефективних, стійких та екологічно безпечних логістичних маршрутів. Висвітлюється формування та впровадження сучасних цифрових платформ управління логістикою як критично важливих чинників для підвищення прозорості операцій, прискорення інформаційних потоків і сприяння координації між учасниками ланцюгів поставок. Окремо наголошується на ролі державного втручання та політичних механізмів підтримки, які мають стимулювати інвестиції в «зелену» інфраструктуру та сталий розвиток логістичних технологій, що прискорить перехід країни до екологічно відповідальних практик торгівлі та транспорту. Методологічно стаття базується на комплексі кількісних і якісних методів дослідження, що дозволяють глибоко й тонко аналізувати складну взаємодію між соціально-економічною нестабільністю, геополітичними ризиками та динамічними ринковими процесами, які впливають на зовнішньоекономічну логістику України. Систематично ідентифікуючи основні бар’єри та чинники сприяння інтеграції зеленої логістики, дослідження пропонує стратегічні інсайти та практичні рекомендації для політиків, бізнес-лідерів та фахівців галузі. Кінцева мета полягає у сприянні ефективній інтеграції України до світових ринків через сталий менеджмент логістики, що підвищить міжнародну конкурентоспроможність країни, забезпечить екологічну безпеку та підтримуватиме довгостроковий сталий розвиток національної економіки.
управління зовнішньоекономічною діяльністю
Авторське право (c) 2026 Володимир Гришко, Ірина Амеліна, Віктор Гришко https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Аналіз організаційно-правових механізмів регулювання міжнародної торгівлі та рекомендації
Це дослідження присвячене комплексному теоретичному та емпіричному аналізу організаційних та правових механізмів регулювання міжнародної торгівлі у глобалізованій економіці. Особливу увагу приділено визначенню ролі ключових міжнародних інституцій, таких як Світова організація торгівлі (СОТ), Конференція ООН з торгівлі та розвитку (ЮНКТАД), Міжнародна торгова палата (ICC), а також регіональних інтеграційних об’єднань, які формують сучасну архітектуру світової торговельної системи. Проаналізовано їхній вплив на уніфікацію правил, гармонізацію національних законодавчих баз та зниження бар’єрів у торгівлі. Додатково розглянуто національне законодавство окремих держав та його відповідність міжнародним стандартам. У дослідженні проведено оцінку основних економічних факторів, що визначають зовнішню торгівлю Азербайджану: обсяги імпорту, динаміку ВВП, коливання валютного курсу, приплив прямих іноземних інвестицій (ПІІ), зміну світових цін на нафту та рівень митних тарифів. Для верифікації взаємозв’язків між цими чинниками було використано емпіричну модель на основі панельних даних за 2010–2024 роки. Обрано метод панельної регресії з фіксованими ефектами, адекватність якого підтверджено тестом Хаусмана. Результати показали, що імпорт виступає найсильнішим фактором впливу на зовнішньоторговельний оборот: зростання імпорту на 1% веде до підвищення обсягу торгівлі на 0.87%. Валовий внутрішній продукт та прямі іноземні інвестиції мають позитивний і статистично значущий ефект, що свідчить про їхню ключову роль у стимулюванні міжнародних торговельних відносин. Водночас валютний курс та митні тарифи чинять негативний вплив, знижуючи конкурентоспроможність експорту та ускладнюючи доступ до зовнішніх ринків. Крім того, було встановлено, що сприятлива торговельна політика, відображена у вигляді фіктивної змінної, суттєво підвищує обсяги торговельного обороту. Світові ціни на нафту, враховуючи енергетичну залежність економіки Азербайджану, також виявили статистично значущий вплив. Отримане значення коефіцієнта детермінації R²=0.78 підтверджує високу пояснювальну силу моделі, що дозволяє вважати її придатною для прогнозування майбутніх тенденцій у сфері зовнішньої торгівлі. У підсумку дослідження доводить, що поєднання ліберальної торговельної політики, глибоких митних реформ та підтримання макроекономічної стабільності створює сприятливі умови для ефективної інтеграції Азербайджану у систему міжнародної торгівлі. Результати можуть бути використані як у наукових дослідженнях, так і в практиці державного регулювання, зокрема для удосконалення стратегій зовнішньоекономічної політики, оптимізації законодавчої бази та формування більш гнучкої моделі співпраці з міжнародними економічними інституціями.
Авторське право (c) 2026 Алієв Мурад Шахрза https://creativecommons.org/licenses/by/4.0