Висвітлення сучасних питань соціально-економічного розвитку національної та регіональної економіки
Національний університет "Полтавська політехніка імені Юрія Кондратюка"
Безпековий вимір домінантних тенденцій цифрової трансформації економіки
У статті досліджено позитивний вплив цифровізації на національну економіку у секторальному розрізі. Розкрито вплив домінантних тенденцій цифрової трансформації економіки на формування цифрових розривів і дисбалансів у впровадженні цифрових технологій. Систематизовано переваги та ризики використання штучного інтелекту як домінантної тенденції цифровізації. Визначено внутрішні бар’єри впровадження штучного інтелекту підприємствами в Україні. Ідентифіковано загрози економічній безпеці держави в цифровому середовищі, зокрема загрозу робочим місцям для рутинних професій та ескалацію кіберзлочинності. Обґрунтовано доцільність доповнення показників економічної безпеки держави цифровими індикаторами для розробки дієвих механізмів державної політики цифрового розвитку. Охарактеризовано зміну парадигми економічної безпеки держави та трансформацію пріоритетних напрямів її забезпечення з огляду на необхідність формування технологічного суверенітету та кіберзахищеності критичної інфраструктури.
ЕКОНОМІЧНА БЕЗПЕКА ДЕРЖАВИ ТА СУБ’ЄКТІВ ГОСПОДАРЮВАННЯ
Авторське право (c) 2026 Олександра Маслій, Олександр Науменко https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Банківські екосистеми як результат цифрової трансформації: теоретико-методологічні засади формування та розвитку
У статті досліджено теоретико-методологічні засади формування банківських екосистем як результату цифрової трансформації фінансового сектору. Обґрунтовано, що екосистемна модель відображає перехід від традиційної продуктово-орієнтованої моделі банкінгу до клієнтоцентричної платформної взаємодії, заснованої на інтеграції фінансових і нефінансових сервісів. Уточнено зміст поняття «банківська екосистема» як інтегрованої цифрової платформи, що забезпечує омніканальний доступ до комплексних продуктів і формує нову логіку створення цінності. Систематизовано наукові підходи до ролі FinTech, штучного інтелекту та блокчейн-рішень у трансформації банківської діяльності, а також визначено вплив цифрової інтеграції на конкурентоспроможність і фінансову стійкість банків. Наголошено на міжгалузевому характері екосистемної моделі та відсутності універсального регуляторного підходу до її функціонування. Окреслено перспективи подальших досліджень у напрямі оцінювання ефективності банківських екосистем.
Авторське право (c) 2026 Юлія Тимошенко https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Механізми публічного управління стратегічним інвестиційним розвитком територіальних громад та регіонів: вітчизняний досвід та європейські орієнтири
У статті досліджено теоретичні та прикладні засади публічного управління стратегічним інвестиційним розвитком територій в умовах сучасних викликів. Розкрито сутність інвестиційної трансформації регіонів як процесу структурної модернізації та підвищення конкурентоспроможності територіальних систем. Проаналізовано інструментарій стимулювання інвестиційної активності, зокрема через створення індустріальних парків, цифровізацію послуг та впровадження сервісної моделі управління. Особливу увагу приділено досвіду Львівської та Закарпатської областей щодо адаптації до умов воєнного стану та ефективного використання потенціалу релокованого бізнесу. Визначено ключові європейські орієнтири, що мають стати фундаментом для реформування регіональної політики України. Обґрунтовано необхідність переходу до проактивної моделі управління, що базується на засадах субсидіарності, емоційного інтелекту громад та розвитку людського капіталу в межах парадигми післявоєнного відновлення.
Авторське право (c) 2026 Світлана Колонтай, Катерина Смірнова, Альбіна Розмарина https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Механізми фінансування інфраструктурного розвитку України в умовах післявоєнної трансформації економіки
Статтю присвячено дослідженню механізмів фінансування інфраструктурного розвитку України в умовах післявоєнної трансформації. Актуальність зумовлена значними руйнуваннями інфраструктури та потребою формування ефективної системи її відновлення. Метою є обґрунтування сучасних механізмів фінансування інфраструктурних проєктів. Використано системний, порівняльний та інституційний підходи. Досліджено ключові джерела фінансування: державні ресурси, міжнародну допомогу, кошти фінансових організацій, державно-приватне партнерство та інвестиції приватного сектору. Обґрунтовано необхідність диверсифікації джерел, підвищення інституційної спроможності та прозорості управління інвестиціями. Визначено роль міжнародної підтримки у відновленні інфраструктури. Практичне значення полягає у формуванні рекомендацій для ефективної реалізації відбудови.
Авторське право (c) 2026 Святослав Гринчишин, Віктор Русін https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Запровадження смарт-контрактів при інвестиціях в інфраструктурні проекти
У статті досліджено теоретичні та прикладні аспекти використання смарт-контрактів як інструменту трансформації інвестиційних процесів у сфері інфраструктури. Метою дослідження є обґрунтування можливостей інтеграції смарт-контрактів у фінансові механізми реалізації інфраструктурних проєктів та визначення їх впливу на ефективність управління інвестиційними потоками. Узагальнено підходи до використання блокчейн-технологій у фінансовій інфраструктурі, визначено переваги автоматизації контрактних відносин, підвищення довіри між учасниками та забезпечення контролю за виконанням зобов’язань. Результати дослідження свідчать про потенціал смарт-контрактів як складової цифрових фінансових екосистем, що сприяють підвищенню ефективності реалізації інфраструктурних проєктів.
Авторське право (c) 2026 Світлана Кузнецова https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Політика GREEN-менеджменту в контексті соціальної відповідальності органу місцевого самоврядування
У статті розглянуто теоретичні та прикладні аспекти формування політики GREEN-менеджменту в органах місцевого самоврядування в контексті соціальної відповідальності. Визначено сутність GREEN-менеджменту як інструменту підвищення екологічної ефективності управлінських процесів та формування екологічно орієнтованої управлінської культури. Проаналізовано особливості системи менеджменту органу місцевого самоврядування та обґрунтовано необхідність інтеграції екологічних підходів у процес прийняття управлінських рішень. Досліджено можливості впровадження цифрових інструментів для підвищення прозорості, підзвітності та ефективності діяльності селищної ради. Запропоновано основні складові політики GREEN-менеджменту, зокрема функції, процеси, суб’єкти та результати її реалізації. Обґрунтовано доцільність впровадження системи роздільного збору відходів як ключового елементу екологічної політики громади та здійснено оцінку економічної ефективності відповідного проєкту. Визначено переваги та ризики реалізації політики GREEN-менеджменту, а також окреслено напрями її подальшого розвитку з урахуванням принципів сталого розвитку.
Авторське право (c) 2026 Тетяна Харченко https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Інструменти державної політики у сфері медичних послуг для подолання кризових демографічних явищ
Досліджено інструменти державної політики у сфері медичних послуг у контексті подолання кризових демографічних явищ в Україні. Розглянуто сутність демографічної кризи як сукупності негативних змін у відтворенні населення, що проявляються у зниженні народжуваності, підвищенні смертності, міграційному відтоку, старінні населення та зростанні демографічного навантаження. Установлено, що демографічні процеси безпосередньо впливають на потребу населення в медичних послугах, їх обсяги, структуру, територіальну організацію та механізми надання. Обґрунтовано, що інструменти державної політики у сфері медичних послуг доцільно розглядати як взаємопов’язану систему нормативно-правових, організаційно-управлінських, фінансово-економічних, інформаційно-комунікаційних і кадрових засобів. Показано, що найбільшу результативність забезпечує комплексне поєднання зазначених інструментів, спрямоване на зниження передчасної смертності, підтримку репродуктивного здоров’я, забезпечення безперервності допомоги вразливим групам населення та зменшення регіональних диспропорцій у доступі до медичних послуг.
ДЕМОГРАФІЯ, ЕКОНОМІКА ПРАЦІ, СОЦІАЛЬНА ЕКОНОМІКА ТА ПОЛІТИКА
Авторське право (c) 2026 Андрій Худий https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Специфіка та особливості забезпечення цифрової безпеки туристичного підприємства
У статті досліджено специфіку та особливості забезпечення цифрової безпеки туристичного підприємства. Проаналізовано трансформацію цифрової безпеки з допоміжного технічного аспекту у фундаментальну детермінанту стратегічної стійкості та конкурентоспроможності туристичного підприємства в умовах тотальної діджиталізації галузі. Встановлено, що специфіка туристичного бізнесу, яка полягає в оперуванні значними масивами персональних і фінансових даних клієнтів та глибокій мережевій взаємозалежності суб'єктів ринку, зумовлює експоненціальне зростання вразливості внутрішньокорпоративної ІТ-інфраструктури перед складними кіберзагрозами. Обґрунтовано системний підхід до формування цифрового захисту туристичного підприємства. Розроблено алгоритм забезпечення операційної стійкості, який базується на методології керованого обмеження другорядних функцій задля збереження критичних бізнес-процесів та сегментації мережевого простору для локалізації інцидентів. Підсумкова фаза запропонованого алгоритму дає змогу не лише нівелювати репутаційні втрати, а й забезпечити еволюційну адаптацію інформаційної екосистеми до нових видів цілеспрямованих атак, гарантуючи непохитність споживчої довіри у довгостроковій перспективі.
Авторське право (c) 2026 Раїса Кожухівська, Юрій Массель https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ризик-менеджмент релокації підприємств в умовах трансформації організованих товарних ринків
У статті досліджено проблематику управління ризиками, що виникають у процесі релокації підприємств в умовах структурних змін організованих товарних ринків. Актуальність теми зумовлена тим, що переміщення бізнесу супроводжується не лише територіальними, а й фінансовими, інституційними, кадровими, інформаційними та ринковими викликами, які потребують комплексного управлінського реагування. Метою дослідження є поглиблення теоретичних підходів до розуміння ризик-менеджменту релокації підприємств та визначення механізмів зміцнення їх економічної безпеки в новому середовищі функціонування. У роботі узагальнено ключові фактори ризику релокації, розкрито вплив трансформації організованих товарних ринків на умови діяльності підприємств, обґрунтовано значення хеджування як інструменту зниження цінових ризиків, а також запропоновано організаційно-економічний підхід до побудови системи безпеки релокованого бізнесу.
Авторське право (c) 2026 Валентина Лаврененко, Євгеній Нестеренко https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Перспективи інтеграції України у міжнародні логістичні ланцюги та ефективне управління логістичними потоками
Інтеграція України у міжнародні логістичні ланцюги та ефективне управління логістичними потоками набувають стратегічного значення в умовах глобалізації економіки, прискореної цифрової трансформації та посилення конкуренції на світових ринках. Розвиток міжнародної торгівлі, формування мультимодальних транспортних систем і впровадження інноваційних технологій зумовлюють необхідність модернізації логістичної інфраструктури та удосконалення механізмів управління потоками товарів і інформації. Ефективне управління логістичними процесами виступає важливим фактором підвищення конкурентоспроможності українських підприємств і зміцнення позицій України у глобальній економічній системі. У статті здійснено комплексний аналіз сучасних тенденцій, проблем і перспектив інтеграції України до міжнародних логістичних мереж. Особливу увагу приділено цифровізації логістики, використанню сучасних інформаційних платформ для управління потоками, впровадженню інтелектуальних систем моніторингу та прогнозування транспортних операцій, а також застосуванню передових технологій, зокрема Інтернету речей (IoT), штучного інтелекту (AI), аналітики великих даних та блокчейну. Використання таких інструментів сприяє підвищенню прозорості логістичних процесів, оптимізації ресурсів, скороченню витрат та покращенню управлінських рішень. У дослідженні також розглянуто основні проблеми розвитку логістичного сектору України, серед яких пошкодження транспортної інфраструктури внаслідок військових дій, зростання витрат на перевезення, нестабільність енергетичних ринків та недостатній рівень цифровізації логістичних процесів. Проаналізовано роль державної політики та міжнародних стандартів у розвитку транспортної інфраструктури, модернізації міжнародних транспортних коридорів і підвищенні ефективності логістичних послуг. Обґрунтовано перспективи розвитку мультимодальних транспортних коридорів та запропоновано напрями підвищення ефективності управління логістичними потоками з метою зміцнення інтеграції України до глобальних ланцюгів постачання та забезпечення сталого розвитку національної економіки.
СВІТОВЕ ГОСПОДАРСТВО І МІЖНАРОДНІ ЕКОНОМІЧНІ ВІДНОСИНИ
Авторське право (c) 2026 Ірина Амеліна, Віктор Гришко https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Сегментація цільової аудиторії та адаптація каналів комунікації в IT-галузі
У статті досліджено засади сегментації цільової аудиторії та адаптації каналів комунікації з урахуванням специфіки ІТ-галузі. Доведено обмеженість традиційних підходів до сегментації для високотехнологічного B2B-середовища. Проаналізовано сучасні моделі поведінкової, омніканальної та AI-орієнтованої сегментації. Запропоновано багатокритеріальну модель для ІТ-компаній, що охоплює фірмографічні, технографічні, поведінкові параметри та структуру прийняття рішень. Виокремлено п'ять сегментів аудиторії та визначено релевантні канали комунікації для кожного з них. Обґрунтовано доцільність використання ШІ, CRM-систем і маркетингової автоматизації для підвищення ефективності комунікацій та зростання цінності клієнта. Практична цінність дослідження полягає у можливості застосування запропонованої моделі українськими та міжнародними ІТ-компаніями для посилення конкурентних позицій на глобальному ринку.
Авторське право (c) 2026 Віктор Богданов https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Екскурсія як інструмент соціального програмування в туризмі
У статті обґрунтовано доцільність розгляду екскурсії не лише як форми пізнавального або рекреаційного туристичного досвіду, а як інструменту соціального програмування, здатного впливати на знання, цінності, нормативні уявлення та поведінкові орієнтації туристів. Теоретичною основою дослідження виступили підходи соціального конструкціонізму, теорії запланованої поведінки, соціального навчення, а також сучасні інтерпретаційні та поведінкові моделі у туризмознавстві. Метою статті є визначення механізмів соціального програмування в екскурсійній діяльності та оцінка їхнього впливу на поведінку туристів і розвиток дестинацій. Використано методи аналізу наукових джерел, систематизації, порівняльного аналізу, контент-аналізу екскурсійних практик та узагальнення емпіричних кейсів. Визначено, що екскурсія функціонує як структурований супроводжуваний досвід, у межах якого через інтерпретаційні наративи, символічне кодування простору, групову взаємодію та сценаризацію участі відбувається формування соціально схвалюваних моделей сприйняття і поведінки. В роботі запропоновано типологію соціального програмування в структурі екскурсійного досвіду, що охоплює нормативний, поведінковий, когнітивний, емоційний, символічний, ритуальний і дискурсивний типи впливу. Також у межах дослідження адаптовано до екскурсійного контексту п’ятиетапну логіку соціально-програмувального впливу, що охоплює когнітивне структурування, емоційне залучення, ціннісну інтеріоризацію, формування поведінкових намірів і тривалий посттуристичний ефект. Доведено, що екскурсії можуть виступати механізмом м’якого соціального впливу, який реалізується не через прямий контроль, а через інтерпретацію, емоційне посередництво, символічне структурування простору та нормалізацію певних способів взаємодії з дестинацією. Практична значущість дослідження полягає у можливості використання його результатів для проєктування екскурсійних продуктів, орієнтованих на формування відповідальної туристичної поведінки, підтримку локальної культурної ідентичності, посилення ролі громад та забезпечення сталого розвитку дестинацій.
РОЗВИТОК ПРОДУКТИВНИХ СИЛ І РЕГІОНАЛЬНА ЕКОНОМІКА
Авторське право (c) 2026 Катерина Вовк https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Інвестиційна привабливість територіальних громад як чинник розвитку малого бізнесу в умовах фінансової децентралізації
Стаття присвячена дослідженню інвестиційної привабливості територіальних громад в умовах фінансової децентралізації та інституційної спроможності органів місцевого самоврядування України стимулювати розвиток малого бізнесу як ключового чинника стійкості локальних економічних систем. Виявлено прямий зв’язок між підприємницькою активністю та фінансовою спроможністю територіальних громад. Показано, що лише 34,3% громад мають високий рівень фінансової спроможності, тоді як 26,2% перебувають у зоні низького або критичного рівня. Це дозволило зробити висновок, що інвестиційна привабливість формується в умовах суттєвої територіальної диференціації, а отже, не може підтримуватися за допомогою універсальних інструментів. Результатом статті стало розроблення диференційованого підходу та рекомендації щодо застосування інструментів інституційного забезпечення підтримки малого бізнесу залежно від рівня фінансової спроможності громад.
ЕКОНОМІКА ТА УПРАВЛІННЯ НАЦІОНАЛЬНИМ ГОСПОДАРСТВОМ
Авторське право (c) 2026 Ольга Соколова, Світлана Дяченко https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Теоретико-методологічні й інституційні засади формування та реалізації державної регіональної політики в умовах соціально-економічних трансформацій
У статті узагальнено теоретико-методологічні та інституційні засади формування і реалізації державної регіональної політики в умовах соціально-економічних трансформацій. Обґрунтовано її роль як ключового інструменту публічного управління, спрямованого на забезпечення збалансованого просторового розвитку та зменшення міжрегіональних диспропорцій. Удосконалено підходи до визначення ролі інституційного середовища у формуванні ефективної регіональної політики. Доведено, що її результативність залежить від узгодженості взаємодії між рівнями публічної влади та розвитку механізмів багаторівневого врядування. Набули подальшого розвитку положення щодо застосування принципів децентралізації, субсидіарності, збалансованості та адаптивності. Обґрунтовано доцільність комбінованої моделі регіональної політики, що поєднує централізовані та децентралізовані підходи. Запропоновано комплексний підхід до формування політики з урахуванням економічних, соціальних, екологічних та інституційних чинників розвитку. Визначено ключові обмеження її реалізації, серед яких нерівномірність інституційної спроможності територій, обмеженість фінансових ресурсів та недостатній рівень цифровізації управління. Практична значущість результатів полягає у можливості їх використання для вдосконалення механізмів державного управління регіональним розвитком та розроблення стратегій територіального розвитку в умовах євроінтеграції.
Авторське право (c) 2026 Ілона Бабух, Софія Федишин https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Державне регулювання економіки у забезпеченні продовольчої безпеки: аналіз державної політики та інструментів соціальної економіки в Україні
У науковій статті досліджено проблематику формування ефективної державної політики у сфері забезпечення продовольчої безпеки в умовах сучасних соціально-економічних трансформацій та воєнного стану. Обґрунтовано необхідність переосмислення ролі державного регулювання економіки як системного механізму забезпечення продовольчої стійкості та соціальної стабільності. Особливу увагу приділено аналізу інструментів соціальної економіки як важливого складника державної політики, спрямованого на забезпечення доступності продовольства для вразливих груп населення. Визначено ключові напрями вдосконалення державного регулювання, зокрема через інтеграцію економічних та соціальних інструментів, підвищення інституційної спроможності держави та розвиток адаптивних механізмів управління в умовах воєнних ризиків. Узагальнено наукові підходи до формування комплексної моделі державного регулювання продовольчої безпеки та окреслено перспективи її практичної реалізації.
Авторське право (c) 2026 Андрій Шинькович https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Системний підхід в дослідженні екологічних обмежень соціально-економічного розвитку регіону
У статті теоретично обґрунтовано застосування системного підходу для аналізу соціально-економічного розвитку регіонів України з урахуванням екологічних обмежень. Показано, що системний підхід забезпечує комплексний аналіз економічної, соціальної, просторової та інституційної підсистем, дозволяє моделювати довгострокові наслідки управлінських рішень та визначати стратегічні пріоритети розвитку. Особливу увагу приділено екологічним чинникам, які виступають системним фактором, що формує межі та умови сталого розвитку. Визначено основні види екологічних обмежень, зокрема ресурсні, екосистемні, нормативно-правові та природно-кліматичні, а також їхній вплив на економічну, соціальну, просторову та інституційну сфери регіональної системи. Обґрунтовано, що екологічні обмеження не діють ізольовано, а реалізуються через взаємодію з іншими підсистемами, трансформуючи ключові параметри розвитку, а екологічна складова мала б бути інтегрована у всі рівні регіональної політики для забезпечення конкурентоспроможності та стійкості соціально-економічних процесів у довгостроковій перспективі.
Авторське право (c) 2026 Володимир Ковалишин https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Цифровізація енергетичного сектору: кіберризики, вразливості розумних мереж та механізми захисту енергетичної безпеки держави
Обґрунтовано, що, не дивлячись на різноманітність підходів, спільною концепцією, яка лежить в основі більшості визначень енергетичної безпеки, є відсутність, захист або адаптивність до загроз, що спричинені чи впливають на ланцюг постачання енергії. У статті розглянуто вплив цифровізації енергетичного сектору та кіберзагроз на енергетичну безпеку. Виділено відмінності розумних енергетичних мереж та узагальнено загрози кібербезпеці енергетичного сектору. Розглянуто потенційні наслідки та економічний вплив кібератак на енергетичний сектор, що може призвести до фінансових втрат, шкоди навколишньому середовищу та навіть мати каскадний вплив на інші сектори, оскільки він відіграє вирішальну роль в економіці багатьох країн. Узагальнено запобіжні заходи та захисні механізми кібербезпеки, які охоплюють людей, програмне забезпечення, фізичну інфраструктуру та архітектуру енергетичної системи.
Авторське право (c) 2026 Ірина Чичкало-Кондрацька https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Публічно-управлінські механізми забезпечення цифрового суверенітету держави в умовах воєнного стану
У статті досліджено публічно-управлінські механізми забезпечення цифрового суверенітету держави в умовах воєнного стану на прикладі України. Обґрунтовано авторське визначення цифрового суверенітету як здатності держави через систему публічно-управлінських механізмів забезпечувати контроль над власною цифровою інфраструктурою, інформаційними потоками та технологічним середовищем, зберігаючи інституційну спроможність до самостійних управлінських рішень у цифровій сфері. Виявлено чотири ключові виклики цифровому суверенітету України в умовах воєнного стану: масштабні кібератаки на критичну інфраструктуру, технологічна залежність від іноземних хмарних провайдерів, інституційна невизначеність функцій між Мінцифри, Держспецзв'язку та РНБО, а також недосконалість нормативно-правової бази. Запропоновано авторську комплексну модель публічно-управлінських механізмів, що охоплює чотири взаємопов'язані складові – інституційний, правовий, організаційний та міжнародний механізми – об'єднані стратегічною координацією РНБО. Встановлено, що ефективність кожного механізму визначається узгодженістю з іншими елементами системи. Визначено перспективні напрями вдосконалення публічного управління цифровим суверенітетом, зокрема законодавче закріплення резидентства даних та формування єдиного координаційного органу у цій сфері.
Авторське право (c) 2026 Олена Казанська, Вікторія Хороших, Інна Аракелова https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Стратегії оптимізації ризиків, що впливають на джерела фінансування підприємств будівельної галузі
У сучасному стрімко розвивається індустріальному світі будівельна галузь є одним із провідних секторів національної економіки. Це пов'язано з тим, що об'єкти нерухомості задовольняють першочергові та найнагальніші потреби населення, ринок нерухомості є однією з найприбутковіших сфер, а інвестиції у створення та реконструкцію об'єктів нерухомості – однією з найприбутковіших та найефективніших сфер. Як наслідок, фінансування будівництва займає далеко не останнє місце в інвестиційному портфелі банків та інших фінансових установ. Найбільша можливість для інтенсивного зростання будівельної компанії виникає при виході на новий ринок, особливо при впровадженні принципово нових продуктів (наприклад, нових будівельних матеріалів чи технологій), а також при роботі «на замовлення», що є типовим. У процесі інтенсивного розвитку будівельних підприємств особливу увагу слід приділяти вдосконаленню структури капіталу з метою створення умов для підвищення ринкової вартості будівельного підприємства та підвищення його інвестиційної привабливості. Така ситуація пов'язана не лише з браком інвестицій, але й з нерозвиненістю системи стратегічного планування та управління, нездатністю правління аналізувати, прогнозувати та готувати стратегічні плани підприємства. Неможливо вдосконалити управління без вивчення, систематизації та узагальнення досвіду розвитку зв'язків з громадськістю як в економіці, так і в будівельній сфері. Оптимізація ризиків, що впливають на фінансові ресурси підприємств будівельної галузі, здійснюється шляхом раннього виявлення ризиків, диверсифікації фінансових джерел та гнучкого планування. Ефективне управління з урахуванням процентних ставок, інфляції та ринкових змін підвищує стійкість та фінансову стійкість проектів. Враховуючи вищезазначене, у статті розглянуто особливості інвестиційних проектів у будівельній галузі, класифіковано ризики, пов'язані з реалізацією будівельних проектів, а також проаналізовано такі питання, як стратегії зниження ризиків та оптимізація фінансово-господарської діяльності підприємства.
Авторське право (c) 2026 Башар Хабіб Ширинов https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Напрямки удосконалення політики управління капіталом підприємств
В статті аналізується проблема ефективності управління капіталом підприємств, означаються основні підходи до оцінки системи управління факторами виробництва. Значна увага приділяється проблемам формування оптимальної структури активів, оцінці оборотності фінансових та матеріальних ресурсів, пошуку можливостей забезпечення стійкого економічного росту суб'єктів господарювання, шляхам досягнення фінансової стійкості, платоспроможності та оптимального рівня ліквідності капіталу. Означені особливості процесів формування активів компаній за умов невизначеності, методи забезпечення стабільності економічних процесів на мікрорівні. Окреслені основні фактори, що стримують розвиток суб’єктів господарювання. Обґрунтовано потребу використання інформаційних технологій для забезпечення оптимальних форм планування, аналізу та контролю за господарськими операціями.
Авторське право (c) 2026 Ігор Стефанів https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Вплив воєнного стану на фінансову стабільність та ризики банкрутства підприємствв Україні.
У статті проведено дослідження чинників фінансової дестабілізації та особливостей функціонування українського бізнесу в умовах повномасштабної військової агресії. Автором проаналізовано макроекономічні виклики, які спричинили різке погіршення умов господарювання: руйнування виробничої та транспортної інфраструктури, блокаду логістичних шляхів, стрімку інфляцію та падіння купівельної спроможності населення. Окрему увагу приділено новим типам ризиків: енергетичним та кадровим. Особливу увагу приділено галузевій специфіці фінансових ризиків. Доведено, що сектор торгівлі, переробної промисловості та будівництва зазнав найбільшого тиску, що проявляється у різкому падінні ліквідності та високому фінансовому левериджі. У роботі розглянуто механізми адаптації бізнесу до кризових умов, зокрема процеси релокації, цифрову трансформацію бізнес-моделей та переорієнтацію на європейські ринки збуту. Окремий акцент зроблено на динаміці справ про банкрутство. Зафіксовано, що попри загальне зниження кількості судових проваджень у 2022-2023 роках через обмеження роботи судової системи, у 2024 році спостерігається тенденція до зростання кількості рішень про визнання суб’єктів банкрутами, що свідчить про акумуляцію фінансових проблем та вичерпання внутрішніх резервів стійкості. Найбільша частка банкрутств припадає на торгівлю, переробну промисловість та сільське господарство. Обґрунтовано, що адаптація бізнес-моделей, яка розпочалася у 2023–2024 роках, дозволила частково стабілізувати кількість суб’єктів господарювання, проте рівень ризиків залишається високим через інфляційний тиск та обмежений доступ до кредитування. Автор обґрунтовує необхідність системного антикризового управління, яке базується на формуванні резервів ліквідності, залученні міжнародної фінансової допомоги та впровадженні інноваційних моделей фінансової стабілізації. Системний підхід до відновлення платоспроможності, що поєднує інноваційні управлінські рішення та активну фіскальну політику, є основною передумовою довгострокової стійкості та конкурентоспроможності національної економіки у повоєнний період. Стаття має практичне значення для розробки стратегій виживання бізнесу в умовах тривалої воєнно-політичної невизначеності.
Авторське право (c) 2026 Людмила Свистун https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Детермінанти вартості майна та особливості її оцінки в умовах повномасштабної війни
У статті обґрунтовано невідповідність традиційних теоретичних і методичних підходів до оцінки вартості майна сучасним умовам в Україні, що характеризуються високою невизначеністю, руйнуванням ринків і дефіцитом релевантної інформації. Визначено вплив воєнних ризиків та відсутності їх страхового покриття на формування вартості майна. Акцентовано на розмежуванні оцінки ринкової та компенсаційної вартості в умовах руйнувань. Доведено необхідність адаптації класичних підходів (порівняльного, витратного, дохідного) з урахуванням специфічних чинників, зокрема безпеки регіону, витрат на розмінування та релокацію. Обґрунтовано доцільність застосування сценарного та чутливісного аналізу при використанні дохідного підходу. Узагальнено відмінності між традиційними та модифікованими підходами й підтверджено ефективність їх комбінування для підвищення достовірності результатів оцінки.
Авторське право (c) 2026 Вікторія Макарович, Валерія Огородник, Оксана Чубарь https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Кореляційний аналіз взаємозв’язку фондових індексів та макроекономічних показників України
У статті досліджено характер взаємозв’язку між ключовими фондовими індексами України (UX, ПФТС) та базовими макроекономічними показниками: реальним ВВП у цінах 2014 р., рівнем інфляції та обсягом прямих іноземних інвестицій (ПІІ) за 2015-2024 рр. Кореляційно-регресійний аналіз на основі перших різниць показників виявив статистично значущий прямий зв’язок між темпом приросту реального ВВП та змінами обсягу ПІІ (r = 0,79; p < 0,05). Фондові індекси UX та ПФТС не демонструють статистично значущої кореляції з темпом приросту реального ВВП (r = 0,32 та r = 0,14 відповідно). Регресійна модель залежності ΔВВП від ΔUX є статистично незначущою (R² = 0,10; p = 0,40), тоді як модель ΔВВП-ΔПІІ є значущою (R² = 0,62; p = 0,012). Отримані результати обговорюються в контексті структурних особливостей вітчизняного фондового ринку та пропонуються рекомендації щодо посилення його ролі у мобілізації інвестиційних ресурсів.
Авторське право (c) 2026 Юрій Липка https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Розвиток інституційного забезпечення фінансової інклюзії в Україні
У статті здійснено комплексне дослідження інституційних засад забезпечення фінансової інклюзії в Україні та окреслено ключові етапи їх еволюції. З’ясовано, що сучасне розуміння фінансової інклюзії базується на поєднанні доступності фінансових послуг, їх активного використання, належного рівня захисту прав споживачів та розвитку фінансової грамотності. Сформовано підхід до аналізу інституційного забезпечення фінансової інклюзії, який передбачає виокремлення формальних, неформальних та організаційних інститутів. Доведено, що ефективність фінансової інклюзії залежить від узгодженої взаємодії нормативно-правової бази, поведінкових характеристик економічних суб’єктів і діяльності ключових інституцій фінансового сектору. Обґрунтовано, що саме інституційна складова забезпечує системність і керованість процесів фінансового включення. Здійснено періодизацію розвитку інституційних засад фінансової інклюзії в Україні, що дозволило виділити п’ять його етапів від становлення базових інститутів фінансового сектору до визнання фінансової інклюзії одним із пріоритетів державної політики. З’ясовано, що найбільш розвиненим напрямом інституційного забезпечення є захист прав споживачів фінансових послуг, який формує основу довіри до фінансових установ. Доведено, що підвищення доступності фінансових послуг значною мірою пов’язане з розвитком цифрових технологій, платіжної інфраструктури та безбар’єрного середовища. Особливу увагу приділено ролі неформальних інститутів, зокрема довіри, відповідальності та культури споживання фінансових послуг. Підкреслено, що саме ці чинники значною мірою визначають готовність населення до інтеграції у фінансову систему. Сформовано висновок, що сучасний етап розвитку фінансової інклюзії характеризується переходом до системної та персоналізованої моделі, орієнтованої на потреби різних соціальних груп. З’ясовано, що подальший розвиток фінансової інклюзії в Україні залежить від здатності забезпечити баланс між цифровізацією, регуляторною ефективністю та соціальною спрямованістю фінансової системи.
Авторське право (c) 2026 Світлана Єгоричева https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Порівняльний аналіз розподілу бюджетних ресурсів у країнах Центрально-Східної Європи та Україні
У статті досліджено особливості розподілу та використання бюджетних ресурсів між рівнями влади у постсоціалістичних країнах Центрально-Східної Європи та Україні. Актуальність теми зумовлена необхідністю оцінки ефективності функціонування моделей бюджетної децентралізації в умовах трансформаційних процесів та сучасних викликів, пов’язаних із воєнним станом. Проаналізовано взаємозв’язок між інституційною структурою субнаціонального рівня управління, ступенем фрагментації територіальних громад і параметрами розподілу бюджетних ресурсів. Результати дослідження підтверджують наявність асиметрії між централізацією доходів і децентралізацією видатків, що проявляється у невідповідності між джерелами формування фінансових ресурсів і відповідальністю за їх використання. Для України у сьогоднішніх умовах характерним є тимчасова рецентралізація фінансових ресурсів у державний бюджет під впливом воєнних чинників.
Авторське право (c) 2026 Роберт Бачо, Катерина Сочка, Оксана Перчі https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Особливості організації і планування виробничої діяльності підприємства
У статті узагальнено теоретичні засади організації і планування виробничої діяльності підприємства та обґрунтовано їх значення для забезпечення безперервності операційного процесу, раціонального використання ресурсів і досягнення стабільних економічних результатів. Розкрито зміст виробничого процесу, охарактеризовано його основні, допоміжні й обслуговуючі складові, а також показано роль технологічних, транспортних і природних процесів у формуванні цілісної системи виробництва. Узагальнено підходи до організації потокового виробництва, визначення такту, ритму та програми запуску продукції. Окрему увагу приділено тривалості виробничого циклу, способам руху предметів праці, організації праці персоналу, нормуванню, оплаті праці, матеріально-технічному постачанню, управлінню запасами, плануванню збуту, собівартості та прибутку. Доведено, що результативне планування виробничої діяльності має комплексний характер і потребує узгодження технологічних, кадрових, матеріальних, фінансових і збутових рішень.
Авторське право (c) 2026 Людмила Чорна, Вадим Швед, Олена Омельченко, Ірина Плясецька https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Методологічні аспекти діагностики та аналітичного оцінювання ефективності маркетингової стратегії будівельного виробничого підприємства
У статті досліджено теоретичні та прикладні аспекти діагностики маркетингової стратегії промислового підприємства в умовах динамічної трансформації економіки. Обґрунтовано, що в умовах цифровізації, загострення конкуренції на ринку металоконструкцій та зміни споживчих переваг, модернізація маркетингового інструментарію стає критичним фактором виживання та розвитку бізнесу. Встановлено, що підприємство займає позицію «челенджера» з високим рівнем якості (ISO) та лояльною B2B-базою, проте має слабкий digital-бренд. Запропоновано стратегічні рішення щодо модернізації маркетингу: впровадження CRM-систем, перехід на концепцію 4S-мікс (з акцентом на екологічність та сталий розвиток) та автоматизацію лідогенерації для виходу на ринки ЄС. Доведено, що впровадження інструментів сучасного маркетингу дозволить конвертувати технологічний потенціал підприємства у міжнародну конкурентоспроможність.
Авторське право (c) 2026 Ксенія Чичуліна https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Особливості ролі маркетингer промислової галузі в епоху Індустрії 4.0
У статті досліджено трансформацію промислового сектору в умовах глобалізації та розвитку Індустрії 4.0. Метою є визначення ролі маркетингу в управлінні підприємством у цифрову епоху, аналіз впливу інноваційних технологій на маркетингові стратегії та обґрунтування напрямів їх використання для підвищення конкурентоспроможності на внутрішньому й міжнародному ринках. Використано системно-аналітичний і порівняльний підходи, методи узагальнення та синтезу. Встановлено необхідність комплексної цифровізації маркетингової діяльності. Доведено, що інноваційні рішення сприяють зростанню продуктивності, покращенню клієнтського досвіду та розширенню міжнародної присутності. Акцентовано на ролі великих даних, клієнтоорієнтованих стратегій і гнучких бізнес-моделей. Запропоновано рекомендації щодо розвитку цифрового маркетингу та підвищення ефективності діяльності підприємств.
Авторське право (c) 2026 Кристина Тарасова, Дар’я Кравець, Каріна Ющенко https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Еволюція теоретичних підходів до оптимізації структури джерел фінансування в умовах зеленої транспортної трансформації
У статті досліджено еволюцію теоретичних підходів до оптимізації структури джерел фінансування транспортних підприємств у контексті зеленої транспортної трансформації. Досліджено перехід від класичних моделей мінімізації вартості капітулу до сучасних концепцій, що враховують інформаційні асиметрії, ризики зміни клімату та соціально-екологічні фактори. Особлива увага приділяється концепції зеленого та сталого фінансування, яка інтегрує елементи класичних теорій, екологічної економіки, та сучасних підходів до оцінки вартості підприємства. Визначено, що концепція зеленого та сталого фінансування дає транспортній галузі потужні інструменти для реалізації зеленої трансформації, проте супроводжується рядом викликів. Підкреслюється важливість глибокого розуміння викликів, правил та стратегій залучення та управління капіталом для інвесторів, підприємств і регуляторів.
Авторське право (c) 2026 Ярослава Назаренко https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Кластеризація в системі стратегічного управління підприємствами готельного бізнесу: теоретико-методичні засади
У статті досліджено теоретико-методичні засади кластеризації як інструменту стратегічного управління підприємствами готельного бізнесу в умовах посилення конкуренції та зростання вимог до якості туристично-готельних послуг. Розглянуто сутність поняття «готельний кластер» як інтегрованого об’єднання підприємств готельної індустрії, суміжних організацій та інституцій підтримки, що взаємодіють між собою з метою підвищення ефективності діяльності, інноваційного розвитку та формування стійких конкурентних переваг. Визначено структурні елементи готельного кластера, до яких віднесено готельні підприємства, туристичні агенції, заклади харчування, транспортні компанії, освітні та наукові установи, органи місцевого самоврядування, а також інфраструктурні та сервісні організації. Запропоновано стратегічні напрями впровадження кластерних моделей управління, що включають розвиток партнерських відносин між суб’єктами готельної індустрії, формування спільної маркетингової політики, удосконалення інфраструктурного забезпечення, цифровізацію процесів управління та підвищення якості кадрового потенціалу.
Авторське право (c) 2026 Артем Кожемяко https://creativecommons.org/licenses/by/4.0